Univerzitet u Beogradu i Evropska organizacija za nuklearno istraživanje CERN zaključili su Memorandum o razumevanju koji se odnosi na Studiju izvodljivosti sledećeg najvećeg naučno tehnološkog projekta u CERN-u – Budući cirkularni sudarač.
Sporazum su potpisao rektor Univerziteta u Beogradu, prof. dr Vladan Đokić, i u ime CERN-a dr Majkl Benedikt, vođa studije budućeg cirkularnog sudarača. Cilj je da sve članice Univerziteta u Beogradu, kao i druge naučne institucije u Srbiji, uključe u ovaj do sada najveći međunarodni naučno-tehnološki projekat. Isti ugovor zaključio je više velikih naučnih instituta i univerziteta u svetu, čije su države članice CERN-a.
View this post on Instagram
Studija i izgradnja delova grandioznog akceleratorskog kompleksa FCC (obima od 90 do 100 kilometara) uveliko je započeta i ne očekuje se da će biti završen i pušten u eksploataciju pre 2042. godine. Gradiće se u dve faze: prva koja će omogućiti ubrzavanje i sudare snopova elektorna i pozitrona na do sada najvišim energijama, i druga faza koja će omogućiti ubrzavanje i sudare dva snopa protona na takođe rekordnim energijama. Primarni cilj gradnje ovog kompleksa su dalja složena eksperimentalna i teorijska istraživanja u oblasti fizike visokih energija, prvenstveno u fizici čestica.
„Nadamo se da će biti prilike ne samo za istraživače i inžnjere, već i za uspešne srpske kompanije da se priključe ovom ambicioznom projektu, čija je eksploatacija projektovana za stručnjake koji su danas u srednjim školama ili na univerzitetima” istakao je rektor Đokić.
Srbija je 23. članica CERN-a
Evropska organizacija za nuklearno istraživanje, poznatija po svom akronimu CERN, najveći je centar za istraživanje elementarnih čestica, osnovan 1954. Nalazi se u okolini Ženeve, sa obe strane švajcarsko-francuske granice. U članstvu CERN-a su 23 države, a sa 38 država CERN ima ugovore o saradnji. CERN je zvanični posmatrač Ujedinjenih nacija.
Srbija je postala 23. punopravna zemlja članica CERN-a 24. marta 2019. godine. Sa Univerziteta u Beogradu učestvuju Institut za nuklearne nauke „Vinča”, Institut za fiziku i Fizički fakultet, a sa Univerziteta u Novom Sadu Prirodno-matematički fakultet. Određeni timovi, od ukupno 34 naših istraživača i specijalista, su aktivno uključeni u eksperimente ATLAS i CMS na akceleratoru LHC, kao i u eksperimente ACE i NA61.